![Užuojauta Užuojauta](https://www.lzb.lt/wp-content/uploads/2021/06/zvake-670x300.jpg)
Po sunkios ligos – netektis, gegužę anapilin išėjo ilgametis Panevėžio žydų bendruomenės valdybos narys gydytojas Sergejus Amitonas, daug nuveikęs medicinos srityje (1953-2021).
Nuoširdžiai užjaučiame sūnus Ruslaną ir Georgijų, velionio artimuosius ir gimines.
Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenė liūdi dėl po sunkios ligos mirusio ilgamečio Lietuvos ambasadoriaus Edmino Bagdono mirties ir reiškia gilią, nuoširdžią užuojautą šeimai.
Eidamas 58-uosius metus, po sunkios ligos ambasadorius mirė šeštadienį Vilniuje. E.Bagdonas buvo vienas iš ryškiausių Lietuvos diplomatų nepriklausomoje Lietuvoje, pastaruoju metu jis ėjo ambasadoriaus pareigas Jungtiniuose Arabų Emyratuose. Dar neturėdamas trisdešimties, E.Bagdonas tarnybą Lietuvai pradėjo Aukščiausioje Taryboje, nuo 1994 metų dirbo diplomatinėje tarnyboje, o ypač svarbų vaidmenį suvaidino vadovaudamas prezidento V.Adamkus užsienio politikos grupei. Jis taip pat yra vadovavęs Lietuvos ambasadoms Baltarusijoje ir Izraelyje.
E.Bagdonas vadinamas ,,Valstybininku iš didžiosios raidės“. Jį gerai prisimena litvakai Izraelyje, kuriems teko su juo bendrauti, todėl žydai Izraelyje gerbia diplomato profesionalumą, pareigingumą ir jo atminimą.
Užuojautą dėl Edmino Bagdono netekties Lietuvos Užsienio reikalų ministrui Gabrieliui Landsbergiui siunčia Izraelio Lietuvos žydų asociacijos pirmininkas Arie Ben-Ari Grodzensky.
Užuojauta netekus Edmino Bagdono
Aš ir visa Izraelio Lietuvos žydų asociacijos valdyba išreiškiame nuoširdžią užuojautą dėl garbingo diplomato Edmino Bagdono nesavalaikės mirties. Dirbdamas Izraelyje Lietuvos ambasdoriumi jis įtvirtino savo poziciją, supratimą ir tikrą užuojautą gilindamasis į
litvakų gyvenimą Izraelyje, jis visada norėjo sužinoti daugiau apie jų praeitį ir dabartinį gyvenimą.
Ambasadorius Bagdonas Izraelyje buvo litvakų bendruomenės labai gerbiamas ir mylimas.
Prašau perduoti nuoširdžią užuojautą jo žmonai, šeimai ir kolegoms.
Tegul jo siela ilsisi ramybėje ir tebūna palaimintas jo atminimas.
Lietuvos žydų asociacijos pirmininkas Arie Ben-Ari Grodzensky.
Su giliu liūdesiu pranešame, kad gegužės 13d. mirė ilgametė žydų bendruomenės narė Lidija Kazmina (1927 – 2021).
Nuoširdžiai reiškiame užuojatą vaikams ir anūkams.
Liūdna žinia atkeliavo iš Izraelio. Šiandien būdamas 95-ių metų mirė Izraelio istorikas, mokytojas, buvęs Jeruzalės memorialo Holokausto istorijai „Yad Vashem“ direktorius, Izraelio gynybos pajėgų brigados generolas Yitzhakas Aradas.
Yitzhako Arado likimas įkūnija XX amžiaus žydų tautos istoriją: persekiojimus, žudynes, didvyriškumą, atgimimą, atminties įamžinimą. Yitzhakas Aradas (Rudnicki) gimė 1926 m. Švenčionyse. Vaikystėje su tėvais persikėlė į Varšuvą, tačiau prasidėjus Antrajam pasauliniam karui, jis su seserimi pabėgo iš okupuotos Lenkijos ir grįžo į Lietuvą. Naciams okupavus Lietuvą, paauglys Aradas buvo įkalintas Švenčionių gete, kur buvo nužudyta didelė jo šeima, o jis pats ryžosi pabėgti į miškus. Po kelių mėnesių klajonių po Baltarusijos miestelius ir girias jam pavyko prisijungti prie partizanų. Aradas dalyvavo rezistenciniame judėjime prieš okupaciją.
1945 m. Aradas pasiekė Izraelį, kur kovojo keturiuose karuose, o vėliau buvo paskirtas vyriausiuoju kariuomenės švietimo pareigūnu. 25-erius tarnybos Izraelio gynybos kariuomenėje metus jis baigė būdamas brigados generolu ir 1972 m. buvo paskirtas Yad Vashem muziejaus vadovu. Per 20 jo vadovavimo metų ši įstaiga tapo svarbiausiu Holokausto tyrimų ir atminimo centru pasaulyje. Tapęs pripažintu istoriku, Yitzhakas Aradas įgijo filosofijos daktaro laipsnį Tel Avivo universitete, dėstė žydų istoriją, jo moksliniai Holokausto istorijos tyrimai ir knygos išverstos į įvairias kalbas.
2005 m. dr. Yitzhakas Aradas kartu su kitais žymiais istorikais ir visuomenės veikėjais buvo pakviestas dalyvauti Tarptautinės komisijos nacių ir sovietinio okupacinių režimų nusikaltimams Lietuvoje įvertinti darbe.
2007 m., protestuodamas prieš Lietuvos prokuratūros jam ir kitiems Holokaustą išgyvenusiems buvusiems partizanams iškeltą bylą, dr. Aradas pasitraukė iš komisijos.
Po kelių mėnesių, nenustačius nusikaltimo sudėties, byla buvo nutraukta.
Lietuvos žydų akyse Yitzhakas Aradas visuomet išliks kaip narsus kovotojas.
Gilią užuojautą šeimai ir artimiesiems dėl netekties siunčia Lietuvos žydų (litvakų), bendruomenė, Buvusių getų ir koncentracijos stovyklų kalinių sąjunga kartu su Yitzhako Arado draugais.
The Times of Israel
Izraelio policijos komisaras Kobi Shabtai pirmas reagavo į nelaimę per „Lag B’Omer“ iškilmes Merono kalne, kai per panišką grūstį buvo prispausti ir žuvo 45 žmonės.
Izraelio policijos vadovas pažadėjo visapusiškai bendradarbiauti atlikdamas Merono katastrofos tyrimą.
Išreikšdamas gilią širdgėlą ir užuojautą žuvusiųjų šeimoms ir linkėdamas kuo greičiau pasveikti sužeistiesiems, K. Šabtai pasakė: „Aš netylėsiu, kol nebus išaiškintos aplinkybės, dėl kurių įvyko ši nelaimė. Mano vadovaujama Izraelio policija visapusiškai bendradarbiaus skaidriai vykdydama tyrimą” – sakoma Šabtajaus pranešime.
Jis pridūrė: „Norėčiau išreikšti savo dėkingumą vadams ir visoms jėgoms, kurios per incidentą dirbo nenuilstamai ir darė viską, kad išsaugotų gyvybes“.
Penktadienio vakarą daugybė pranešimų Izraelio žiniasklaidos priemonėse nurodė, kad prieš šventes religinių įstatymų leidėjai darė didžiulį spaudimą, siekdami užtikrinti, kad nebūtų ribojamas dalyvių skaičius. Galiausiai renginyje dalyvavo apie 100 000 stačiatikių piligrimų; Sveikatos apsaugos ministerijos parengta sistema, aptarta su kitais vyriausybės pareigūnais, policija būtų apribojusi renginį iki 9000 dalyvių, tačiau tai nebuvo įgyvendinta.
Pareigūnai, žinoję apie tyrimą, pasakojo, kad vyriausybės kabineto ministrai spaudė policiją leisti daugybei žmonių patekti į rabino Šimono Baro Yochai kapą, sakydami, kad jiems tai turi kompensuoti praėjusių metų draudimą susiburti dėl koronaviruso.
Nelaimė, prasidėjusi penktadienį 1 valandą ryto, kai didžiulė minia ultraortodoksų piligrimų žingsniavo siauru taku, slidžia metaline grindų danga, kuri baigėsi laiptais. Žmonės ėmė slysti ir kristi, kiti krito ant jų kūnų, vyko nelaimingas paniškas veržimasis.
„Naujienų pranešime sakoma, kad policija kaltę rodo į Religijos reikalų ministeriją, saugos inžinierių, kuris patvirtino šventės saugumo tvarką ir kuris, anot pranešimo, iš anksto patikrino taką, kuriame įvyko stichinis masinis veržimasis.
Ortodoksų Šas partijos vadovas Aryeh Deri prieš renginį išsiuntė oficialų prašymą saugumo ministrui Amirui Ohanai, prašydama, kad „visiems, norintiems atvykti į Meroną, turėtų būti leista tai padaryti. “
Ohanas, atsakingas už policiją, patvirtino prašymą, kad Merone nebūtų jokių dalyvių apribojimų, nepaisant sveikatos pareigūnų prašymų susirūpinti koronaviruso perdavimu ir užkrėtimu.
Neįvardyti šaltiniai Izraelio policijos Šiaurės apygardoje apkaltino Religijos reikalų ministerijos pareigūnus, ypač inžinierius ir saugumo vadovą, kurie leido surengti šventę ir, kaip pranešama, asmeniškai apžiūrėjo taką, kuriame įvyko nelaimė.
2021-04-30
Reiškiame didžiausią užuojautą Izraeliui dėl daugybės tragedijos aukų Lag BaOmer atostogų metu. Užjaučiame ir dalijamės aukų artimųjų ir draugų sielvartu, linkime kuo greičiau pasveikti visoms aukoms.
Lietuvos žydų bendruomenė (litvakai)
„Esu sukrėstas žinios apie nelaimę Izraelyje. Savo ir visos Lietuvos žmonių vardu reiškiu nuoširdžią užuojautą aukų šeimoms ir artimiesiems bei visiems Jūsų šalies žmonėms. Šiuo sunkiu metu linkiu stiprybės ir susitelkimo“, – rašoma Prezidento užuojautoje.
Skaudi žinia – balandžio 14d. mirė Milan Chersonskij (1937 -2021).
Dėl skaudžios netekties gilią ir nuoširdžią užuojautą reiškiame žmonai Svetlanai, dukrai Polinai ir arttimiesiems.
Milan Chersonskij – teatro režisierius, žurnalistas. 1964 m. Baigė Leningrado valstybinį teatro, muzikos ir komedijos institutą. 1979–1999 m. Jis vadovavo Lietuvos žydų liaudies teatrui, kurio spektakliai buvo rodomi jidiš kalba.
Gerai žinomas ilgametis, gerbiamas žydų bendruomenės narys, kurį prisimename buvus Tarybos nariu. Milanas yra daug nuveikęs Lietuvos žydų kultūrai, dirbdamas žydų saviveiklos teatro vadovu ir Lietuvos žydų bendruomenės laikraščio ,,Lietuvos Jeruzalė“ redaktoriumi.
Laikraštis ,,Lietuvos Jeruzalė“ buvo leidžiamas 4 kalbomis: jidiš, lietuvių, rusų ir anglų. Laikraštis spausdino rašinius apie žydų gyvenimą, kultūrą, buitį, istoriją, Lietuvos aktualijas. Milan Chersonskij buvo principingas kovotojas su Lietuvos istorijos falsifikacijomis ir Holokausto atminties Lietuvoje itškraipymais. Lietuvos žydų kultūros draugijos, mėnesinis leidinys (laikraštis), ėjo nuo 1989 m. spalio mėn. iki 2010 m.
Kovo 31 d. 2021 mirė Izraelyje eidamas 104-uosius metus mirė gydytojas, buvęs 100 metrų bėgimo dukart Lietuvos čempionas Mykolas Preisas. Jis palaidotas Jeruzalėje šalia savo žmonos Olios “Har Menucha” kapinėse. Preisų šeima emigravo į Izraelį 1973m. Jis ten dirbo valstybės sveikatos apsaugos medicininėje komisijoje.
Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenė prisimena M.Preisą kaip žinomą gydytoją ir sportininką. Reiškiame nuoširdžią užuojautą dėl netekties velionio šeimai.
M.Preisas buvo paskutiniuoju bėgimo rungties tarpukario Lietuvos čempionu. Pirmenybėse jis triumfavo dvejus metus paeiliui – 1939-1940-aisiais, nuotolį įveikęs vienodu laiku – per 11,5 sek.
1948 metais M.Preisas gyveno Vilniuje, Rožių alėjoje įkūrė Sporto medicinos centrą, buvo jo pirmasis vyriausiasis gydytojas. Prieš karą du kartus 100 metrų bėgimo Lietuvos čempionu tapusį M.Preisą sportininkai prisimena kaip puikų organizatorių.
,,Makabi” judėjimas tarpukario Lietuvoje apie Mykolą Preisą rašė, kad jo, talentingo bėgiko makabiečio sportinė žvaigždė sužibo 1938m.
Knygoje ,,Lietuvos sporto klubo ,,Makabi” 1916–2016″ M.Preisas prisiminė savo vaikystę ir paauglystę, jis mokėsi Šiaulių berniukų gimnazijoje, ten turėjo daug draugų, jautė gerą, šiltą rūpestingos klasės auklėtojos Rozalijos Sondeckienės įtaką.
Toliau skaitykite jo prisiminimus iš knygos: Vaikas būdamas jis