(1928 10 01 – 2016 10 09).
Nuoširdžiai užjaučiame artimuosius.
(1928 10 01 – 2016 10 09).
Nuoširdžiai užjaučiame artimuosius.
Lietuvos žydų bendruomenė užjaučia velionio artimuosius.
Spalio 6 d nuo 10 iki 12 val. ir nuo 14 iki 16 val. Izraelio Valstybės Ambasadoje (Konstitucijos pr. 7) bus atvira užuojautų knyga, mirus prezidentui Shimonui Peresui.
uzuojautu-knyga160928155122_0001-1Žydų bendruomenė nuoširdžiai užjaučia artimuosius.
Vilnius, rugsėjo 30 d. (BNS). Jeruzalėje rengiamose laidotuvėse dalyvaus prezidentė Dalia Grybauskaitė ir užsienio reikalų ministras Linas Linkevičius. Vilniečiai pareikšti užuojautas gali Izraelio ambasadoje Vilniuje.„Išlydėjome didį pasaulio žmogų, taikos žmogų, tolerantiškumo pavyzdį, svarbų žmogų visiems, ir Lietuvai taip pat, nes Lietuvą, šį regioną, jis laikė gimtine, jį vadinome, ir jis pats save vadino litvaku. Mums jo vizitas prieš kelerius metus parodė, kad būtent nuo jo nuo prasidėjo mūsų valstybių santykių ženklus pagerėjimas, ir tai mums labai svarbu, ne tik žvelgiant į ateitį, bet įvertinant ir mūsų skausmingą praeitį“, – sako D.Grybauskaitė. ” Tokio žmogaus buvimas Lietuvoje parodė, kad ateitis yra svarbiau už viską, kas buvo sunku tarp mūsų tautų, ir už visus praradimus, kurie buvo“.
Sh.Peresas 1923 metų rugpjūčio 2 dieną gimė vos 100 km nuo Vilniaus esančiame nedideliame Višnevo miestelyje tuometinėje Lenkijoje.2013 metais jis lankėsi Lietuvoje, vizito metu jam buvo suteiktas Vilniaus garbės piliečio vardas.93 metų Nobelio taikos premijos laureatas mirė trečiadienį, praėjus dviem savaitėms po insulto.
Nuoširdžiai užjaučiame sūnų ir visus artimuosius.
Trečiadienis, rugsėjo 28 d. (Vilnius). Lietuvos Respublikos Prezidentė Dalia Grybauskaitė pareiškė nuoširdžią užuojautą Izraelio Prezidentui Reuvenui Rivlinui ir visiems šios šalies žmonėms dėl buvusio Izraelio vadovo, Nobelio Taikos premijos laureato Shimono Pereso netekties.
„Vienas iš Izraelio Valstybės kūrėjų Prezidentas Shimonas Peresas buvo išmintingas, savo šalies ir jos piliečių klausimais gyvenantis politikas, šiuolaikiškas, žmonėms artimas ir juos telkiantis lyderis. Shimonas Peresas iki paskutinių gyvenimo dienų neapleido pareigos savo politine, viešąja ir švietėjiška veikla siekti dialogo, sutarimo ir taikos tarp Izraelio ir jo kaimynų, žydų, arabų ir visų regiono žmonių. Už tai Prezidentas užsitarnavo neprilygstamą pagarbą ir atminimą visame pasaulyje. Prašau priimti nuoširdžią mano ir visos Lietuvos žmonių užuojautą gerbiamo Shimono Pereso šeimai, artimiesiems ir visai Jūsų šaliai“, – rašoma Prezidentės užuojautos laiške.
Pasak šalies vadovės, ilgus metus savo šaliai su didžiuliu rūpesčiu ir atsakomybe tarnavęs Prezidentas Shimonas Peresas Izraelio žmonių atmintyje išliks kaip ypač gerbiamas ir mylimas vadovas, labai prisidėjęs prie modernaus šių dienų Izraelio susiformavimo.
Lietuvos vadovė taip pat šiltai prisiminė savo susitikimus ir pokalbius su Prezidentu Shimonu Peresu Izraelyje bei Vilniuje, visai netoli jo gimtinės.
Prezidentės spaudos tarnyba
BNS
Buvęs Izraelio prezidentas Shimonas Peresas mirė trečiadienį, praėjus apie dviem savaitėms po patirto smarkaus insulto, pranešė jo asmeninis gydytojas.
93 metų Nobelio taikos premijos laureatas mirė apie 3 val. Izraelio (ir Lietuvos) laiku, naujienų agentūrai AFP sakė gydytojas Rafi Waldenas, kuris taip pat yra Sh.Pereso žentas. Insultą su kraujavimu jis patyrė rugsėjo 13 dieną. Vienas Izraelio valstybės tėvų Sh. Peresas, kuris buvo paskutinis tebegyvenantis iš Izraelį kūrusių valstybės tėvų, yra dirbęs beveik visuose aukščiausiuose savo šalies valdžios postuose. Jis dukart ėjo premjero pareigas, o daugiausiai reprezentaciniame prezidento poste dirbo 2007–2014 metais. Savo politinės karjeros pradžioje Sh. Peresas buvo griežtojo kurso šalininkas, tačiau vėliau ėmė karštai remti Artimųjų Rytų taikos pastangas.
BNS
Holokaustą išgyvenęs Josephas Harmatzas, vadovavęs ryžtingiausiam žydų mėginimui atkeršyti savo buvusiems kankintojams naciams, mirė būdamas 91 metų. Žinią apie J.Harmatzo mirtį pirmadienį patvirtino jo sūnus Ronelis.
J.Harmatzas buvo vienas iš nedaugelio tebegyvenančių žydų „keršytojų“, sumaniusių 1946 metais nunuodyti daug buvusių SS karininkų vienoje amerikiečių prižiūrimoje karo belaisvių stovykloje. Per tą pasikėsinimą buvo apnuodyti daugiau kaip 2,2 tūkst. vokiečių, bet, kiek žinoma, nei vienas jų nemirė.
Visgi šis aktas tapo vienijančiu ženklu ką tik susikūrusiai Izraelio valstybei – kad dienos, kai išpuoliai prieš žydus likdavo neatsakyti, jau baigėsi.
Vilnius, rugsėjo 26 d. (BNS). Izraelio prezidentas Reuvenas Rivlinas pareiškė užuojautą mirusio filosofo Leonido Donskio sutuoktinei Jolantai Donskienei.
„Mes gedime su jumis ir su visais Lietuvos žmonėmis, kadangi pasaulis neteko įsimintino žmogaus, iškilaus filosofo, atsidavusio žmogaus teisių ir pilietinių laisvių gynėjo, tikro humanitaro ir išskirtinės politinės figūros, puikios asmenybės, visada besipriešinusios bet kokios formos smurtui“, – rašoma prezidento laiške, kuriuo pasidalino Izraelio ambasada.
R.Rivlinas pažymi, kad būdamas Lietuvos žydų bendruomenės pirmininko pavaduotoju, L.Donskis daug prisidėjo išsaugant žydų kultūrą ir paveldą, taip pat skatino aukščiausias žmogiškąsias vertybes – toleranciją, meilę ir pagarbą kiekvienam individui.
Rugsėjo 21-osios rytą netikėtai mirė filosofas, buvęs Europos Parlamento narys Leonidas Donskis, Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenės pirmininkės pavaduotojas, iškilus intelekualas, filosofas, mokslininkas, politologas, rašytojas.
L. Donskis gimė 1962 m. rugpjūčio 13 d. 1985 m. baigė lietuvių filologiją ir teatro pedagogiką Lietuvos konservatorijos Klaipėdos Pedagoginiame fakultete.
1987 m. baigė filosofiją Vilniaus universiteto (VU) Filosofijos fakultete. 1990 m. gruodžio 11 d. VU apgynė disertaciją tema „Kultūros krizės ir jų filosofinė refleksija (O. Spenglerio, A. Toyonbee ir L. Mumfordo istoriosofinių koncepcijų istorinė-metodologinė analizė)“, filosofijos kandidatas (Vilniaus universitetas), 1999 m. Helsinkio universitete apgynė disertaciją, socialinių mokslų daktaras. Nuo 2002 m. L. Donskis buvo VDU Politologijos katedros profesorius ir Išeivijos studijų centro vyriausiasis mokslo darbuotojas.
2003–2005 m. – VDU Filosofijos katedros vedėjas. 2004 m. VDU atliko habilitacijos procedūrą (humanitariniai mokslai, istorija – darbai iš idėjų ir sąmoningumo istorijos).
2005 m. VDU Senatas suteikė profesoriaus pedagoginį vardą. Nuo 2005 m. – VDU Politikos mokslų ir diplomatijos instituto direktorius, o nuo 2006 m. – Politologijos katedros profesorius. Nuo 2005 m. – VDU Senato narys.
2009 m. Europos Parlamento rinkimuose Lietuvoje išrinktas į Europos Parlamentą Liberalų sąjūdžio (LRLS) rinkiminiame sąraše (kandidatavo 1-uoju numeriu; už LRLS balsavo 7,36 proc. rinkėjų), vienintelis LRLS atstovas EP.
Lietuvos žydų (litvakų) bendruomenė liūdi ir reiškia nuoširdžią užuojautą L. Donskio šeimai ir artimiesiems.
Nuoširdžiai užjaučiame sūnų, anūkus ir visus artimuosius.
mirė vyriausia Vilniaus žydų bendruomenės ir Socialinių programų departamento
narė Roza Anbinderienė (1915 05 23 – 2016 09 10)
Nuoširdžiai užjaučiame šeimą, vaikus ir artimuosius.
programų departamento narė (1934 09 14 – 2016 09 06)
Nuoširdžiai užjaučiame artimuosius dėl netekties.
Rugsėjo 10d. mirė Anna Faibisovič, Vilniaus žydų bendruomenės ir Socialinių programų departamento narė (1921 08 29 – 2016 09 10). Bendruomenė nuoširdžiai užjaučia artimuosius.
Rugsėjo 8d. mirė Joselis Koperis, Socialinių programų departamento narys.Joselis buvo vienišas.(1949 03 05 – 2016 09 09)
Vilniaus žydų bendruomenės narė, ilgametė gydytoja – savanorė, pasiaukojamai dirbusi bendruomenės labui.
(1930 07 04 – 2016 08 29)
Nuoširdžiai užjaučiame artimuosius.